Ukioq manna qaqqatoqqammi arpannissami cykelernissamilu peqataasussat aatsaat taama amerlatigissasut
Itillip eqqaaniittumi qaqqami Qaqqatoqaq tallimanngorpat juulip 13-ani cykelerifigalugulu arpaffigisussanngorpaat
Qaqqatoqaq Dye 1-mi assi
Nammineq pigisaq
Qaqqatoqaq Dye 1-mik taallugu, qaqqatoqqami cykelerneq arpannerlu, 2010-mili ingerlanneqartartoq ukioq manna aatsaat taama peqataasoqartigissaaq. Ukiuni kingullerni qaqqatoqqamut arpannermi cykelernermilu aaqqissuisuusarsimasoq Qulutak Møller pissangavoq.
-Ukioq manna aatsaat taama amerlatigisoqalerpoq. Arpaatertartut maani aamma katerittussaagamik tassanilu arpaatertartuinnaat 35-t peqataasussatut allaqqapput. Taassuma saniatigut Sisimiuniit amerlasoorpassuinaasiit peqataassapput, aamma Nuumminngaanniit umiatsiaminnik namminneq peqataajartortoqarniarluni. Ukioq manna arpannissaq cykelernissarlu angisoorujussuuvoq, taamaammat pissangavugut.
Qaqqatoq Dye 1 Sisimiut kujataani Itillip kangerluani Amerikarmiut sakkutooqarfigisimasaat Dye 1-ip sakkutooqarfigisimasaani Qaqqatoqami tallimanngorpat juulip aqqarnganiit sapaammut juulip 14-anut ingerlanneqassaaq. Inuit taama amerlatigisut peqataasussaanerat peqqutigalugu Qulutak Møller aningaasalerneqarnissaminnut qinnuteqarsimavoq.
-Tupersuarsivugut inuit isersimaarfigisinnaasaannik, siallilissagaluarpat ataatsimoorfigisinnaasatsinnik. Issiaviit takissuut plastikkit arfinillit aamma iluatsippagut, taassuma saniatigut tupeeraq nappariaannaq wc-itut arnanuunerusoq aamma pisiarivarput.
Ueriffigisimagaa
Aqutsisoq Qulutak Møller 2022-mili aqutsisuusimavoq.
Nammineq pigisaq
Arpaffissaq cykelerfissarlu katillugu 48 kilometerinik, qaqqaq ammut qummullu ingerlanneqartussaq, isorartussuseqarpoq. Aaqqissuisoq Qulutak Møller, timimik aalatitsinermik nuannarisalik, qaqqatoqqami cykelerneq arpannerlu ueriffigisimavaa.
-Ingerlaarfissaq qummut takigami, imminut unammillernermik nuannarisaqaraanni imaluunniit asimi timersornermik nuannarisaqaraanni tulluartorujussuugami. Amerlasuullu misilikkaangamikku uerisarlutik, pinngortitaq kusanarnermik uumasoqarlunilu. Qaqiartuaagaq kusatsikkaluttuinnartarami, taamaasillutik ataasia misiliigaangamik uerisartorpassuupput, soorlu uanga nammineq uerinikuusunga.
Qulutak Møller 2022-mi qaqqatoqqamut angalasarnermut aqqissuisunngorsimavoq. Corona virusip kingornalu arpattarneq cykelernerlu unikaallassimasoq Qulutak Møllerip maluginiarsimavaa, tamatumalu kingorna Qulutak Møllerip aaqqissuussisarneq ingerlatilersimavaa. Arpaqataasussat cykeleqataasussallu Qaqqatoqaq Dye 1-p facebookikkut quppersagaani attaveqaqatigiittarput, pilersaarusiornerlu januaarimiit juulip tungaanut ingerlanneqartarpoq.
-Januaarimi tusarniaasarpunga kikkut ulloq suna ajornannginnerutinneraat, kingusinaalu ikkusseqqillunga ulloq una aaliangiunnikuuarput uani pilerusukkussi aggerumaarpusi. Aallarnissatsinnut qaammataannanngoraangat ikkusseqqittarpunga aperalunga piareersimanersut, inuit malinnaateruusaaginnaavittarpakka.
Kikkulluunniit peqataasinnaasut
Qaqqatoqaq Dye 1-mi assi
Nammineq pigisaq
Arpanneq cykelernerlu nammineq kajumissutitsik atorlugu suliniutaavoq. Arpaqataanianngikkaanni cykelernianngikkaanniluunniit qaqqatoqqamut peqataasoqartartoq Qulutak Møllerip oqaatigaa, qaqqatoqqamullu peqataaniaraanni nammineq angalanissaq, tupeqarnissaq nerisaqarnissarlu isumagineqassaaq.
-Arlaannik allattuiffilersuineq ajorpugut kikkut takkutissanersut, nammineq takkutiinnartarput. Unali piumasarisarparput, amerlasuut aatsaat peqataasarmata, Itillip iluanut eqalugaarsunnut angalanermi ingerlaaqatigiinnissarput.
Arpannerup cykelernerullu saniatigut ataatsimuualaarneq ingerlanneqartarpoq.
-Tuperfitta eqqannguani kooqarami qulatungaanilu taserujussuaqartarluni, kuuttaani eqaluit takussaajuaannarput. Aalisaatinik netinilluunniit meeqqat eqalunnik qaloorisarput, ilai assaannarminnik tigooraasarput. Eqaluit meeqqat apuussugaat igaasarneqartarput, nutaarsuarnik eqaluttuuttarpugut. Nuannequtigamiuk asiarnertaqarami, arpannissaq cykelernissarlu piinnanngikkaluarlugu, taamaammat nuannarineqartorujussuuvoq.