-
Naartuersittartut amerlavallaarujussuarput. Isumaqarpungalu sooq taamaannerat
pillugu innuttaasut oqaloqatigiinnerusariaqartut, Peqqissutsimut
Naalakkersuisoq Agathe Fontain (IA) oqarpoq.
Kalaallit
Nunaanni ukiumut naartuersittartut 850-it missaanniittut amerlavallaartut,
naalakkersuisut siulini amerlasuut assigalugit, Agathe Fontain isumaqarpoq.
Naartuersittartut
maanna amerlassusaa agguaqatigiissikkaanni arnat Kalaallit Nunaanniittut
tamarmik inuunerminni 2,1-eriarlutik naartuersissimapput.
Arnat
inuillu amerlanerpaat sutigut tamatigut imminnut paarerussuttarnerat
naalakkersuisup ilanngullugu taavaa.
Taamaattumik
tupigusuutigaa amerlasuut inuunerminni arlaleriarlutik naartuersittarnerat.
Naartuersittarneq kinguaassiorsinnaajunnaarnermik kinguneqarsinnaavoq, arnalli
ilaat kingunerlutsitsinermi kingorna tarnikkut ajornartorsiulertarput.
- Inuunermi
arlaleriarluni naartuersittarneq imminut paarinerunngilaq. Amerlanertigut,
Agathe Fontain oqarpoq, nassuerutigaluguli ajutoortoqarsinnaammat allatulli
ajornartumik naartuersittariaqalerluni.
Angajoqqaat
akisussaaffiat
Angajoqqaat,
Naalakkersuisup isiginnittaasaa aallaavigalugu, niviarsiaqqat nukappiaqqallu
imminut paarinissamik kissaatiginngisamillu naartunaveersaarnissamik
ilinniartinnissaannut pingaaruteqarput.
Arnalli
taakkuunerusarunarput kingunerinik eqqugaanerpaasartut, taakkuummatami
naartulersartut ernisussallu.
Agathe
Fontainip aamma erseqqissarpaa, imminut paarinnginnerup kingorna angutit aamma
eqqugaasinnaasarmata. Taakkumi meeqqanut pilersuisussatut
akilersuisunngortinneqarsinnaasarput. Angutit amerlasuut taamaaliorsinnaaneq
ajorput, kommunimmi ukiut tamaasa angutit sinnerlugit millioninik hunnorujukkaanik
amerlassusilinnik aningaasanik agguaassisarput.
-
Niviarsiaqqat nukappiaqqallu imminut paarinissamut perorsarneqartariaqarput,
Naalakkersuisoq oqarpoq.
- Ukiumut
naartuersittarnerit 850-it missaanniittut sooq ajornartorsiutaappat?
- Amerlanerorusuppugummi. Innuttaasut amerliartornissaat orniginarneruvoq. Meeqqallu tamarmik kissaatigineqarlutik peroriartorluassapput, taamaaliornikkut peqqissunik nukittuunillu peroriartortitsissagatta, Agathe Fontain oqarpoq.
1976-imi, Kalaallit Nunaanni akeqanngitsumik naartuersissinnaalernermi ukiumi siullermi, 350-it naartuersissimapput. Ukiut qulit qaangiummata marloriaammik amerlanerupput. Maanna ukiumut 850-it missaanniipput.
Leiff Josefsen
Aamma
naartuersittarnerit amerlasuut peqqinnissaqarfimmut artukkersuutaasoq
oqaatigaa.
-
Ikinneruppata nakorsagut ulapaartut allanik, immaqa pinaveersaartitsinerusunik,
suliaqarnissamut piffissaqarnerulissapput, Agathe Fontain oqarpoq.
Taanna
00-kkunni Peqqissutsimut aamma Naalakkersuisuuvoq. Taamanikkut ukiumut
naartuersittut 900-t missaanniipput.
Tamatuma
nalaani peqqinnissamut suliniut Inuuneritta, Inatsisartuni 2006-imi akuerineqartoq, 2012-ip tungaanut
naartuersittarnerit affaannanngornissaat anguniarlugu suliniutaanut ilaavoq.
Anguniagaq
piviusunngunngitsoq kingorna paasinarsisoq.
-
Taavami, qanoq iliortoqassava?
-
Isumaqarpunga angerlarsimaffimmi oqallisigineqartariaqartoq, politikerimmi
peqqinnissaqarfimmilu sulisut kissaatigaat annikillissasoq. Allaannginnami
angerlarsimaffiup atuarfeqarnermik suleqateqarluni pinaveersaartitsinermut
ilaatinneqannginnera amigaataasoq, naalakkersuisoq oqarpoq, nangipporlu:
-
Isumaliortaatsimik allannguinissaq pisariaqarpoq, tassa naartunaveersaarneq
nammineq akisussaaffigisariaqarparput, ima eqqarsarnata:
”Naartuersiinnarsinnaavunga.”
Ullumikkumut
naleqqiullugu tamanna oqallisiginerusariaqaripput Agathe Fontain isumaqarpoq.
-
Pingaaruteqartorujussuuvoq. Isumakuluutigivallaanngilarput, oqarpoq arnarlu
tallimat sinnerlugit naartuersinnikoq assersuutitut atorlugu.
Atuisut
akiliinerat
Naartuersittarnerit
akeqalernissaa 00-kkunni oqallisigineqarpoq.
Taamani
Inatsisartunut ilaasortap Malik Berthelsenip (S) 2009-mi oqallinnermik
aallarniisumik Namminersorlutik Oqartussanut apeqquteqarpoq. Naartuersinnermut
aningaasartuutit qanoq amerlatiginersut. Ukiumit millionit tallimat
missiliorlugit aningaasartuutigineqartarput.
Apeqquteqareernermi
kingorna ukioq ataaseq qaangiummat naartuersinnermi 1.500 koruunit 2.000
koruunillu akornanni akeqalissasoq Naalakkersuisut peqquneqartassasut siunnersuutigaa.
Siunnersuut
amerlanerussuteqartunit, ilaatigut naalakkersuisunit Inuit Ataqatigiinnit,
Demokraatinit aamma Kattusseqatigiit Partiianniit, itigartinneqarpoq:
“Naalakkersuisut
isumaqarput atuisunut akiliuteqartarneq innuttaasut peqqinnissaqarfimmit
sullissinernik assigiinngitsumik pineqalernissaannut pissutaasoq. Isuma tamanna
ilisimatusarnikkut tunngavissaqarluartoq, Peqqissutsimut Naalakkersuisoq Agathe
Fontain aappassaaneerneqarmat ilaatigut oqarpoq.
Ullumikkut,
ukiut 15-it qaangiuttut, suli taama isumaqarpoq.
-
Amerlasuut, aamma immikkut ilisimasallit, tamanna innersuutinngilaat. Aamma
allaffissorneq annertuallaassammat. Inuimmiatagooq akiliinngippata
akiliisitsiniartarfeqalissava? Naalakkersuisoq tikkuaavoq.
Agathe
Fontain, 1951-imi inunngortoq, Kalaallit Nunaanni naartuersinnissamut inatsit
1975-imi atuutilersinneqarmat 24-nik ukioqarpoq. Eqqaamanngilaa tamatuma
nalaani arnat naartujunnaarnissamik periarfissaqarnerulernerat pillugu
inuiaqatigiinni sakkortuumik oqallittoqarsimasoq.
-
Taamanikkut qatannguterpassuaqarneq nalinginnaavoq, amerlanertigut arfinillit
qulillu akornanniittarlutik. Periarfissaq qujagineqarunarpoq, oqarpoq.
-
Inuusuttuuninniilli naartuersinnermut isiginnittaatsit allanngorsimappat?
-
Eqqarsaatigissagukku taamaassorinngilara. Taamanili ilaqutariit, tassa
aatakkuusut, meeqqanik paarsisarput. Ullumikkut allaanerulluinnarpoq, Agathe
Fontain oqarpoq.
Naartuersinnermut
inatsisip angerlaanneqarnera
AG-mi sapaatip-akunnerani
kingullermi allaaserineqartutut, naartuersinnissamut inatsisip ukiut
50-ingajaat matuma siorna atuutilersinneqartup Kalaallit Nunaanni
angerlaannissaanik suliaq aallartinneqarpoq. 2019-imiilli
uninngatinneqareerluni.
Naartuersinnermut
inatsisip Kalaallit Nunaanni akisussaaffigineqalernissaa pingaaruteqartoq
Naalakkersuisoq erseqqissaavoq.
- Sooq
aatsaat maannakkut taama pisoqarpa?
- Inatsisit
suliarineqarneranni suut pingaarnerpaatinneqarnerpaassanersut
allattugaatigaarput. Akisussaaffiullu angerlaanneqarnissaani suliaq taanna
pingaaruteqartoq isumaqarpunga. Nammineq akisussaaffigigaanni
iliuuseqarfigerusunnarneruvoq, oqarpoq.
Naartuersinneq
naartunermi sapaatip-akunnerup 18-ip tungaanut ajornarunnaassasoq Upernaaq
danskit naalakkersuisuisa Folketingillu aalajangerpaat. Maanna
sapaatip-akunnerup 12-p tungaanut atuuppoq.
Taavalu
inuusuttut 15-it 17-illu akornanni ukiullit naartuersinniarunik angajoqqaamik
akuersiteqqaartarnissaat piumasaqaataajunnaarpoq.
Kalaallit
Nunaanni arnanut aamma taamaattoqartariaqarnersoq Peqqissutsimut
Naalakkersuisup suli isummerfiginngilaa.
Inatsilli
nunatsinnit akisussaaffigineqalissappat, naartuersinnermut inatsit
nutarterneqassanersoq, soorlu Danmarkimi ukioq manna taamaaliortoqartoq,
innuttaasut aalajangiisullu oqallisigisariaqaraat taassuma erseqqissarpaa.
- Inatsisit
nutarterneqarnissaat pillugu siunnersuutip tusarniaassutigineqarnerani
pimoorussisumik peqqissaartumillu ingerlasariaqarpoq, Agathe Fontain oqarpoq.