Naalagaaffiup eqqartuussissuserisua Poul Schmith
Københavnimiittoq Aatsitassanut Naalakkersuisoqarfimmik inatsisilerinikkut
ikiuinermut tunngatillugu 2016-imili isumaqatigiissuteqarpoq. Ikiuineq taanna
annermik ukiuni kingullerni sisamani pivoq, tassani naalakersuisoqarfiup
aatsitassarsiornermut ingerlatseqatigiiffimmut Greenland Minerals / Energy
Transitionimut Kuannersuarni aatsitassarsiornermik suliniutiminnik
ingerlatitseqqissinnaajunnaarlutik akuersissummik eqqunngitsumik
arsaarneqarsimallutik isumaqarlutik eqqartuussivimmut suliakkiussassamik
piareersaateqarput. Ingerlatseqatigiiffik piiaanissamut akuersissummik aamma 80
milliarder koruuninik taarsiissuteqarnissamik piumasaqarsimavoq.
Suliaq isumaqatigiissitsiniarnertut ingerlanneqarpoq,
tassungalu atatillugu aatsitassanut naalakkersuisoqarfik Naalagaaffiup
eqqartuussisuserisuanut annertuumik suliakkiivoq, maannamut Namminersorlutik
Oqartussanut 11.475.048,34 koruuninik aningaasartuiffiusimasumik. Sermitsiap
allagaatinik takunnissinnaanerata tamanna takutippaa.
Naalagaaffiup eqqartuussissuserisua Poul Schmith
Københavnimiittoq Aatsitassanut Naalakkersuisoqarfimmik inatsisilerinikkut
ikiuinermut tunngatillugu 2016-imili isumaqatigiissuteqarpoq. Ikiuineq taanna
annermik ukiuni kingullerni sisamani pivoq, tassani naalakersuisoqarfiup
aatsitassarsiornermut ingerlatseqatigiiffimmut Greenland Minerals / Energy
Transitionimut Kuannersuarni aatsitassarsiornermik suliniutiminnik
ingerlatitseqqissinnaajunnaarlutik akuersissummik eqqunngitsumik
arsaarneqarsimallutik isumaqarlutik eqqartuussivimmut suliakkiussassamik
piareersaateqarput. Ingerlatseqatigiiffik piiaanissamut akuersissummik aamma 80
milliarder koruuninik taarsiissuteqarnissamik piumasaqarsimavoq.
ABONNENTER
Allaaserisaq una Nutaarsiassaqartitsivimmi aviisit naqitat
ilaanni allaaserisaavoq.
Allaaserisat pisartagaqartunit taamaallaat atuarneqarsinnaapput.
Atuarluarna.
Suliaq isumaqatigiissitsiniarnertut ingerlanneqarpoq,
tassungalu atatillugu aatsitassanut naalakkersuisoqarfik Naalagaaffiup
eqqartuussisuserisuanut annertuumik suliakkiivoq, maannamut Namminersorlutik
Oqartussanut 11.475.048,34 koruuninik aningaasartuiffiusimasumik. Sermitsiap
allagaatinik takunnissinnaanerata tamanna takutippaa.
Aningaasartuutit qaffakkiartuinnartut
Naalagaaffiup eqqartuussissuserisuata suliakkiineranut aningaasartuutit
2021-mili qaffakkiartuinnarput, tassani inatsisilerinermi ikiuinermut
1.705.326.50 koruunit aningaasartuutaasimallutik. Akiligassaq 2022-mi
2.642.075,58 koruuniuvoq, 2023-milu Greenland Mineralsip allagaatinik
takunnikkumaneranut atatillugu akiligassaq 119.473,20 koruuniullunilu suliamut
aningaasartuutit 4.634.889,10 koruuniupput. Namminersorlutik Oqartussat 2024-mi maannamut 2.373.283,96 koruuninik
aningaasartuuteqarsimalereerput.
Isumaqatigiinniarnermut eqqartuussivik suliami
aalajangiisinnaassuseqarnersoq isumaqatigiissitsiniarnermi naliliisussat
maannamut isummerfigisimanngilaat. Aalajangiisinnaanngippata suliaq suli
naammassineqarsinnaanngilaq. Ingerlatseqatigiiffiummi Namminersorlutik
Oqartussat Kuannersuarni assaasinnaanermut akuersissummik tunineqaqqullutik
Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivimmi sassaqqusissummik
suliassnngortitsisimapput. Aatsitassanut inatsimmi pisinnaatitaasut
Naalakkersuisut aalajangigaat aalajangiinermiit ukioq ataaseq angullugu
kingorna nalilersoqqinneqarsinnaanerat allassimammat sassaqqusisoqarnissaa
ilimagereerneqarpoq. Maannalu ingerlatseqatigiiffiup Greenland Mineralsimik
piginnittuusup Energy Transition Mineralsip Kuannersuarni assaanissamut
akuersissummik qinnuteqarnera itigartitsissutigineqarmat ukioq ataaseq
qaangiussimalerpoq.
Politikkikkut aalajangiineq
Avatangiisinik illersuiniaqatigiiffiup NOAH-p Australiamiut
suliffeqarfiutaata suliakkiissutaa politikkikkut siunertaqarnerarlugu ukiuni
arlalinni isornartorsiorsimavaa, tassa Kalaallit Nunaanni naalakkersuisut
nutaat ivertinneqarnissaasa tungaanut piffissamik sivisunerusumik
utaqqisitsiniartoq isumaqarput.
– Energy Transition Minerals/Greenland Mineralsip Nuummi
eqqartuussivimmi eqqartuussineq suli aallartinngitsoq eqqartuussissuserisunut
aningaasartuutinik 10 millionit koruunit sinnerlugit Naalakkersuisunut
akileeqqusisimanerat NOAH-miit apeqquserparput. Eqqartuussineq politikkimik
siunertaqartuaannarsimvoq, aatsitassarsiornerlu kalaallit politikeriisa
periarfissatut attatiinnassagaat aatsitassarsiorfiup ullormiit siullermit
siunertaraa, taamatuttaarlu Inatsisartunut qinersisoqareerpat politikkikkut
oqaluuserisassat allanngorumaartut neriuutigaa. Suliaq ingerlatseqatigiiffiup
aallartitaa inatsisitigut iluaqutaanngilaq, oqaaseqartartoq Niels Henrik Hooge
oqarpoq.
Isumaqatigiissitsiniarnermik suliaq namminersorlutik
oqartussanik atuinissamut akuersissummik tunisinissaminnut tatisinissamik
siunertaqaannartoq Kammeradvokatip aamma siusinnerusukkut oqaatigaa.
Danmarki eqqartuussinermi aningaasartuutinik akiliissaaq
Ingerlatseqatigiiffik nammineq akiliisinnaanngippat danskit
oqartussaasuisa ikiortariaqaraat NOAH isumaqarpoq.
– Aatsitassarsiorfimmik piginnittut qanoq innerat
misissorneqassasoq, ilaatigut Kinami naalagaaffiup sunniuteqarnera aamma
Australiamiut piginnittut aaqqissuussaasumik pinerlunniaqatigiinnut
attuumassuteqarsinnaanerat misissorneqartariaqartut danskit
isumannaallisaanermut oqartussaasui ukiuni kingullerni qulini arlaleriarlutik
kajumissaarneqartarsimapput. Taama pisoqarsimagaluarpat ullumikkutut
inissisimanavianngikkaluarpugut. Danskit oqartussaasui iliuuseqannginnertik
pissutigalugu suliap aallartinneranut akisussaaqataapput, Niels Henrik Hooge
oqarpoq.
– Energy Transition Minerals/Greenland Mineralsip Nuummi eqqartuussivimmi eqqartuussineq suli aallartinngitsoq eqqartuussissuserisunut aningaasartuutinik 10 millionit koruunit sinnerlugit Naalakkersuisunut akileeqqusisimanerat NOAH-miit apeqquserparput. Eqqartuussineq politikkimik siunertaqartuaannarsimvoq, aatsitassarsiornerlu kalaallit politikeriisa periarfissatut attatiinnassagaat aatsitassarsiorfiup ullormiit siullermit siunertaraa, taamatuttaarlu Inatsisartunut qinersisoqareerpat politikkikkut oqaluuserisassat allanngorumaartut neriuutigaa, oqaaseqartartoq Niels Henrik Hooge oqarpoq
NOAH