Paarlaasseqatigiinneq
Qeqertami kiattumi ilinniartitsineq
Naak Aruba 7000 kilometerinik ungasitsigigaluartoq, qeqertap paratiisiusup Kalaallit Nunaatalu assigiissuterpassui amerlaqaat, Ilisimatusarfimmi lektori qaammatini tallimani paarlaasseqatigiinnikkut angalareerluni angerlaqqammersoq oqarpoq
Ilisimatusarfimmi isumaginninnermik immikkoortortaqarfimmi lektori aamma immikkoortortaqarfimmi pisortaq Bonnie Jensen, 2024-mi upernaakkut semesteri tamaat University of Arubami ilinniartitsivoq
Privat
Qeqertaq Aruba Venezuelamit 27 kilometerinik
avannarpasinnerusumiippoq. Tamaani qaallorinnik sioralinnik sissaqarpoq, imaq
tungutsorissuulluni eqqissisimasumillu inooriaaseqartoqarluni, nunarsuarmit
tamarmit angalasunit ilaatigullu ilinniartunit Kalaallit Nunaanneersunit
kajungerineqarluartunik. Tassami University of Arubamut suleqatigiinnissamik Ilisimatusarfik
isumaqatigiissuteqarpoq, taamaalillutik ilinniartut palmit alannguanni
semesterimi ataatsimi akeqanngitsumik ilinniarsinnaallutik. Ilinniartitsisunut
aamma atuuppoq, qaammatinilu kingullerni tallimani ilinniartitsisut ilaat
Arubamiippoq.
– Pitsaalluinnarpoq. Universiteti suliffigisara, qeqertaq inuiaqatigiillu allat
misigisaqarfiginerisigut ilikkagaqarneq eqqarsaatigalugit. Naak Aruba Kalaallit
Nunaannit ungasissorujussuugaluartoq assigiissuterpassuaqartut paasilerpara,
tamannalu soqutigingaarpara, Ilisimatusarfimmi isumaginninnermut
immikkoortortaqarfimmi lektori immikkoortortaqarfimmilu pisortaq Bonnie Jensen
oqaluttuarpoq.
Oqaatsit sisamat
Universitetip naatsiivissuani alanngisumi ilinniartunut siunnersuineq. Aruba Venezuelamit 27 kilometerinik avannarpasinnerusumiippoq.
Privat
Aruba siornatigut qeqertanut Hollandip pigisaannut ilaasimavoq,
1986-imili namminerisaminik erfalasoqalersimalluni, inuiattut
erinarsuuteqalersimalluni inatsisartoqalersimallunilu.
Namminiilivinnissaq 1996-imi pisussatut
aalajangersarneqarsimagaluarpoq, aningaasaqarnerulli ajornakusoornera
pissutigalugu namminersortitatut Hollandimi kunngeqarfiup iluaniiginnarniarluni
nuna aalajangersimalluni. Arubami Hollandimiut oqaasii nunaqavissullu oqaasii
papiamentotut oqaatsit pisortatigoortumik oqaasiupput. Amerlanerpaalli
oqaatsinik sisamanik atuisuupput, ilaatigut Spaniamiusut tuluttullu.
– Nunatta Danmarkimut attaveqarneratut Hollandimut attaveqarnerat
assigiinngitsorpassuartigut assinguvoq. Inuiaqatigiinnilu oqaatsit pillugit
politikki il.il. pillugit oqallinnerit assigiipput. Inuiaqatigiit
aaqqissuussaanerat, utoqqarnik isumaginninneq, suliffissaaleqisunut
tapiissutit, napparsimmaviit, inatsisit il.il. pillugit oqallinnerit
tusarnaartarpakka. Qeqertamiinnerma nalaani avinnermut inatsit nutaaq
akuerineqarpoq, angajoqqaat avinnissamut akuersinnginnerminni meeqqat pillugit
qanoq pisoqarumaarneranik allaganngorlugu pilersaarusiortariaqarnerat
piumasaqaataalerluni. Tamanna siuariarnerujussuuvoq, Bonnie Jensen,
Ilisimatusarfimmi immikkoortortani marlunni ilinniartitsisuusoq, oqarpoq.
Sulinermut tunngasunik pissarsiat
– Najukkameersoq suleqatiga peqatigalugu “Pitsaassutsimik misissuineq
periutsillu”-mik taaguutilimmik pikkorissartitsivunga. “Ukioq ilinniarfiusoq
tunngaviusoq”-mik taaguutilimmik tamatuma saniatigut aamma
pikkorissartitsivunga, taannalu universitetip assigiinngitsorpassuarnik neqeroorutigisartagaanik
ilinniartitsissutiginninneq pillugu pikkorissartitsineruvoq, Bonnie Jensen, sulinerminut
tunngasunik amerlasuunik paasisaminik peqarluni Ilisimatusarfimmut utertoq,
oqarpoq. – Isumaginninnermi siunnersortitut ilinniarnermi ilinniartut inatsisinik
ilisimasaqarnissaat pingaartittorujussuuarput. Akerlianik inuiaqatigiinni
”illersuinermik” ilinniarnissaat pingaartippallaanngilarput, assersuutigalugu
atugarliortut ajornartorsiutaannik tamanut ilisimannilersitsineruneq
paasinnilersitsinerunerlu. Tamanna Arubami pingaartinneqartorujussuuvoq,
tassani ilinniartut isumaginninnermi sulinermi ilinniakkatik pillugit
saqqummiussinissaat, oqallisissialiornissaat tamanullu ammasumik
oqalugiarnissaat naatsorsuutigineqartarluni. Tamanna ilinniarfigisinnaavarput,
Bonnie Jensen oqarpoq, taassumalu aamma Arubami misilitseriaaseq isumassarsissutigisimavaa,
tassani ilinniartut misilitsitsinnatik immersugassamik tunineqartarmata, suullu
tunngavigalugit naliliiffigineqassanersut tassani sukumiisumik allassimasarpoq.
Taakku sukumiilluinnartuupput, ilinniartunullu tamanna iluarsinnaavoq.
” Pitsaassutsimik misissuineq periutsillu”-mi ilinniartut.
Privat
Ilinniartut pimoorussisut
Bonnie Jensenip University of Arubami ilinniartut pimoorussitutut
ilisimasaqarluartutullu misigisimavai, aamma Aruba toqqissisimanarlunilu
nuannersuusoq misigaa. – Taakkua ilaat ataasinnguarluunniit maannga tikeraarnissaanut
kajumissisissinnaasimassallugu neriuppunga, Bonnie Jensen, ilinniartut
paarlaasseqateqarnissaannik tapersersuilluartuusoq, oqarpoq.
– Ilinniartut nunamut allamut angalaarnermikkut
nunamilu allani pissutsit qanoq innersut takullugit ilikkagaqartarput.
Angalanngikkutta, immitsinnuinnaq isigilersinnaavugut pissutsillu uatsinnut
atuuttut soqutigivallaalerlugit. Taamaattumik angalanissaq pingaaruteqarpoq,
Bonnie Jensen oqarpoq.
Læs hele uddannelsestillægget her.